בבית המשפט העליון								בג"ץ     18/_______
בשבתו כבית משפט גבוה לצדק

העותרת:	עירית נתניה
		על ידי ב"כ עוה"ד נ. ארז (סורוקר) ו/או ש. רגב
		ו/או ר. טוב-כהן ו/או ר. סמסון ו/או מ. מלמד
		ו/או ר. דורון-איטח ו/או ע. פלד ו/או ב. שמעוני
		ו/או ר. גרונדמן ו/או נ. טל-דלמאי ו/או
א.	ויס-יוסוביץ ו/או ע. אמסלם ו/או ק. גורן-מזרחי
השירות המשפטי של עיריית נתניה
רח' הצורן 6, נתניה
מען למכתבים : רח' הצורן 8, נתניה  42506
טל'  :  09-8603308-9,  פקס  :  09-8654506
		
			- נ ג ד -

המשיבים:	1. שר הפנים
		2. שר האוצר
		על ידי פרקליטות המדינה
רח' צלאח א-דין 29, ירושלים
טל' 02-6466590;   פקס 02-6467011

עתירה למתן צו על תנאי

בית המשפט הנכבד מתבקש להוציא צו על תנאי, המורה למשיבים לבוא ולנמק:

א.	מדוע לא יבטלו המשיבים 1 ו- 2  את החלטתם מיום  14.12.2017 לדחות את בקשתה של העותרת לקבלת אישור חריג להטלת ארנונה לשנת 2018 וזאת מכוח סמכותם על פי סעיף 9(ב)(2) לחוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב) התשנ"ג-1992 ולפי תקנה 10 (א) לתקנות הסדרים במשק המדינה (ארנונה כללית ברשויות המקומיות) התשס"ז-2007 (להלן : "תקנות הארנונה")

ב.	מדוע לא יאשרו המשיבים 1 ו- 2 את בקשתה של העותרת לקבלת אישור חריג להטלת ארנונה לשנת 2018 על פי בקשתה.

מבוא ורקע
1.	ביום  28.6.2017 התקבלה במועצת העיר נתניה החלטה על עריכת שינויים בצו הארנונה של שנת 2018, בהתאם לחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב) התשנ"ג-1992 וכן תקנות הסדרים במשק המדינה (ארנונה כללית ברשויות המקומיות) התשס"ז – 2007. 
(מצ"ב החלטת מועצת העיר מיום 28.6.2017 מסומנת "א")

2.	החלטה זו של מועצת העיר הועברה ביום 29.6.2017 אל שרי הפנים והאוצר, לקבלת אישורם הנדרש על פי החוק.
(מצ"ב הבקשה לאישור חריג להטלת ארנונה לשנת 2018  מסומנת "ב")

3.	ביום 14.12.2017 נחתמה החלטת שרי הפנים והאוצר, הדוחה את החלטת העירייה לשינויים שביקשה להכניס אל צו הארנונה של שנת 2018.
(מצ"ב החלטת השרים מיום 14.12.2017 מסומנת "ג")

4.	קדמה להחלטת השרים שלעיל פגישה שהתקיימה במשרדי מר סיון להבי, סגן מנהל מינהל השלטון המקומי במשרד הפנים ביחד עם הגב' גליה כהן מנהלת תחום מיסוי עירוני במשרד הפנים, ובנוכחות נציגי עיריית נתניה. בפגישה זו ביקשו נציגי העירייה להבהיר בפני נציגי משרד הפנים את חשיבותה של הבקשה לאישור חריג שהוגשה לשרי הפנים והאוצר, ואף שמעו מהם את הבעייתיות שהם רואים בבקשה שהוגשה.

5.	מכל מקום – ביום 24 לדצמבר 2017 הגיעה אל עיריית נתניה החלטת שרי הפנים והאוצר, הדוחה בקשת העירייה לביצוע שינויים בצו הארנונה של 2018.

6.	במכתב שנשלח אל מר סיון להבי והגב' גליה כהן ביום 31.1.2018 התבקשו הנ"ל להעביר אל נציגי העירייה את עקרונות המודל שעל פיהם נבחנות במשרד הפנים הבקשות למתן אישור חריג, את  שמות הרשויות המקומיות שאליהן מושווית העיר נתניה על פי המודל הנ"ל וכן נימוקים לסירובם של השרים. נאמר במפורש במכתב כי עיריית נתניה שוקלת הגשת עתירה לבג"צ כנגד דחיית בקשתה.
(מצ"ב מכתב עיריית נתניה מיום 31.1.2018 מסומן "ד")

7.	ביום 18.2.2018 הועברו על ידי הגב' גליה כהן שני קבצים מתוך נתוני מודל משרד הפנים, האחד מתייחס לסיווג ראשי "מגורים" והשני מתייחס לסיווג "משרדים שירותים ומסחר".
(מצ"ב הקבצים הנ"ל מסומנים יחדיו "ה")

8.	בינתיים התארגנה עיריית נתניה לקראת הגשת עתירה זו לבג"צ, ולצורך כך שכרה את שירותיה של חב' ארמה ניתוח מידע בע"מ, העוסקת בניתוח מידע כלכלי ועסקי במגזר הציבורי בכלל ובמגזר המוניציפאלי בפרט, והיא בעלת ניסיון רב באיסוף ובניתוח נתונים השוואתיים ברשויות המקומיות.

9.	חב' ארמה קיבלה לידיה את הנתונים שהגיעו אל עיריית נתניה מידי משרד הפנים : מודל קבלת ההחלטות בדבר שינויי בתעריפי ארנונה ברשויות המקומיות לשנת 2018 (מצ"ב ומסומן "ו"),  קווים מנחים לבדיקת בקשות לאישור חריג בארנונה לשנת 2018 (מצ"ב ומסומן "ז"), וכן שני הקבצים שהועברו על ידי הגב' גליה כהן (וסומנו "ה"), ואשר מכילים את קבוצות הייחוס של העיר נתניה באשר לתעריף הארנונה למגורים  ובאשר לתעריף הארנונה למשרדים, שירותים ומסחר.

10.	לאחר שנעשתה על ידי חב' ארמה עבודה ראשונית של בדיקת הנתונים, ביקשו נציגי עיריית נתניה מנציגי משרד הפנים (מר סיון להבי והגב' גליה כהן), לקיים פגישה מקצועית נוספת, ביחד עם נציגי חב' ארמה, בניסיון לקבל הסברים הנוגעים למודל ולאופן הפעלתו, להבהיר נקודות שנותרו בלתי ברורות, ופגישה זו אכן התקיימה במשרד הפנים ביום 15.7.2018.

11.	במהלך הפגישה נאמר על ידי נציגי העירייה לנציגי משרד הפנים כי טרם הועברו על ידם נימוקי הסירוב לבקשת העירייה לאישור חריג, ובמעמד הפגישה נמסר לנציגי העירייה מסמך הנימוקים. יצויין, כי מכתב הנימוקים נושא את התאריך 8.4.2018, אולם מכתב זה לא הגיע מעולם למי מגורמי העירייה, כך שלמעשה נמסרו נימוקי הסירוב לראשונה ביום 15.7.2018.  (מצ"ב מכתב הנימוקים מסומן "ח").

הבקשה לאישור חריג לצו הארנונה של 2018

12.	עניינה של הבקשה לאישור חריג לצו הארנונה של שנת 2018 הוא בשתי בקשות שהתבקשו על ידי עיריית נתניה, שתי הבקשות מהוות למעשה בקשות המשך לבקשות כמעט זהות שכבר התבקשו ואושרו בעבר על ידי שרי הפנים והאוצר, והן מהוות חלק מתהליך במסגרתו מבקשת העירייה להביא בשורה של ממש לתושבי העיר ולתקן עיוותים היסטוריים שנפלו בצו הארנונה שמקורם לפני שנים רבות.

13.	הבקשה הראשונה מתייחסת להפחתת תעריף הארנונה לסיווג 212 במגורים. סיווג זה כולל בתוכו דירות מגורים בבית משותף אשר בו מותקנת מעלית ושטחן עולה על 110 מ"ר, בניינים צמודי קרקע טוריים מעל 2 יחידות דיור וכן בתים פרטיים חד משפחתיים או דו משפחתיים ששטחם עד 100 מ"ר כולל, כולם באזור 1.

14.	העיר נתניה מחולקת ל- 3 אזורים בכל הנוגע לתעריפי הארנונה למגורים, אזור 1 הוא האזור בו תעריפי הארנונה הגבוהים ביותר, ואזור 3 הוא האזור בו תעריפי הארנונה הנמוכים ביותר.

15.	הבקשה שהתבקשה משרי הפנים והאוצר היא להפחתת תעריף הארנונה לסיווג 212 ב- 3%, וזאת לאחר שבעבר כבר אושרה הפחתה של הפחתת תעריף הארנונה למגורים בשיעור של 3% לסיווג 212 וזאת בשנת 2015 לקראת צו הארנונה של שנת 2016 (אז אושרו הפחתות נוספות באזור 1 למגורים – 1.5% לסיווג 213  ו- 211).
(מצ"ב בקשה לאישור חריג שהוגשה על ידי עיריית נתניה לקראת צו המיסים של שנת 2016 מסומנת "ט" וכן אישור השרים מסומן "י").

16.	כבר אז נאמר על ידי חברי מועצת העיר כי מדובר בפעימה ראשונה, וכי יש לבצע הפחתות נוספות בתעריף הארנונה למגורים באזור 1, כדי לתקן את העיוות ההיסטורי שיצר תעריף מגורים גבוה ביותר לאזור 1.

17.	הפחתת תעריף הארנונה לסיווג 212 שתואר לעיל ב- 3%, עתיד להפחית לעירייה סכום של 4,411,359 ש"ח בשנה מהכנסותיה.

18.	הבקשה השניה שהתבקשה באותה בקשת אישור חריג , היתה העלאת תעריפי הארנונה בסיווג משרדים שירותים ומסחר, באופן שתעריפי הארנונה לעסקים ששטחם מעל 15,000 מ"ר (המסווגים בסיווג מיוחד 301) יעלו ב- 7.5%, ואילו תעריפי הארנונה לעסקים ששטחם בין 1000 מ"ר ל- 15,000 מ"ר יעלו בשיעור מדורג של עד 7.5%, וההעלאה הממוצעת בחיובי הארנונה תהיה בגובה של 3.12%.

19.	העלאת תעריפי הארנונה לסיווג 301 (משרדים שירותים ומסחר ששטחם מעל 15,000 מ"ר) ולסיווג 311 (משרדים שירותים ומסחר ששטחם בין 1000 מ"ר ל- 15,000 מ"ר) שפורטה לעיל בס' 17 עתידה להוסיף להכנסות העירייה מדי שנה סכום של  2,445,819 ₪.

20.	בקשת ההעלאה בתעריפי הארנונה למשרדים שירותים ומסחר נועדה אף היא לתיקון עיוות, שכן תעריפי הארנונה למשרדים שירותים ומסחר ששטחם מעל 1000 מ"ר ובמיוחד אלו ששטחם מעל 15,000 מ"ר, נמוכים ביותר בהשוואה לרשויות מקומיות דומות אחרות, ולכן התוספת המבוקשת לגביהם הינה מוצדקת והגיונית.

21.	בהחלטת מועצת העיר מיום 28.6.2017 התבקשו שרי הפנים והאוצר לאשר את השינויים המבוקשים בס'  15 ו- 17 לעיל כמכלול, דהיינו – ככל שלא יאושרו כל השינויים שפורטו בבקשות הנ"ל, ביקשה העירייה שלא לאשר אף אחד מהם.

22.	לא בכדי ציינה מועצת העיר במפורש את העובדה כי מדובר ב- "עיסקת חבילה" כוללת, שכן לא רצתה לעמוד בפני מצב בו הפחתת תעריף המגורים תאושר בעוד שהעלאת הארנונה למשרדים שירותים ומסחר בשטחים שמעל  1000 מ"ר לא תאושר, וכך תמצא את עצמה העירייה בחסרון תקציבי גדול יותר מזה שהתכוננה לו.
 
23.	מועצת העיר נתניה הינה מועצה אחראית, וידה אינה קלה על ההדק בהפחתת ארנונה למגורים גם במקום בו תעריף הארנונה למגורים באזור 1 גבוה על פי כל קנה מידה השוואתי.  גם במצב זה, שבו תעריף הארנונה, מסיבות היסטוריות, גבוה ביותר באזור 1, ביקשה מועצת העיר להחליט על הפחתתו המתונה תוך כדי קבלת החלטה להעלות את תעריפי הארנונה למשרדים שירותים ומסחר בשטח גדול, וזוהי "עיסקת החבילה" שאותה התבקשו השרים לאשר כמיקשה אחת.

24.	ודוק – גם לו היתה מאושרת כל "עיסקת החבילה" כלשונה, עדיין היתה העירייה נותרת בפער שנתי של כ- 2 מלש"ח (1,965,540 ₪ בדיוק) לחובתה, אלא ש- 2 מלש"ח אינם כ- 4.5 מלש"ח והעירייה סברה שבהתנהלות זהירה היא תוכל לספוג את הגרעון הנמוך יותר.

25.	כאמור – אף אחת משתי הבקשות שלעיל לא אושרה על ידי שרי הפנים והאוצר, והעירייה סבורה כי נימוקי השרים לסירובם לאשר הבקשות אינם משכנעים ואינם צודקים, וכי יש בהם כדי לגרום לנזק לעיריית נתניה ולתושביה,   כפי שיוסבר וינומק להלן.

הנימוקים לסירוב

26.	במכתב המפרט את נימוקי הדחייה לבקשת עיריית נתניה לאישור חריג בארנונה לשנת 2018  (נספח "ח"), פורטו הנימוקים לדחיית בקשת העירייה.

27.	מקריאת הנימוקים עולה, כי לו היתה העירייה מבקשת רק בקשה אחת מתוך שתי הבקשות שהוגשו על ידה, והיא – הפחתת תעריף הארנונה למגורים באזור 1, היו השרים נעתרים לבקשתה. בס' 1 למכתב נימוקי הדחייה נאמר במפורש, כי הבקשה להפחית הארנונה למגורים באזור 1 נדחתה רק בשל ההתנייה של מועצת העיר לאשר את שתי הבקשות בצוותא חדא.

28.	לכן יש לשים את הדגש על סירובם של השרים לאשר את ההעלאות שהתבקשו לגבי משרדים שירותים ומסחר. את סירובם הסבירו השרים ב- 2 נימוקים :

28.1	הנימוק הראשון – שיעור ההעלאה שהתבקשה הינו מעבר למיגבלת שיעור ההעלאה המקסימלית שנקבעה בקווים המנחים,
28.2	הנימוק השני  -  התעריפים בהשוואה לרשויות סמוכות ו/או דומות על פי המודל להשוואת תעריפים הינם גבוהים, ולכן אין הצדקה להעלאתם.

מודל משרד הפנים לקבלת ההחלטות בדבר שינויים בתעריפי ארנונה ברשויות המקומיות
והקווים המנחים של משרד הפנים לבדיקת הבקשות לאישור חריג לשנת 2018

29.	מזה  כ- 4 שנים שמשרד הפנים מפרסם שני מסמכים שעל  פיהם מתקבלות ההחלטות המאשרות או דוחות בקשות לאישור חריג בארנונה. במסמך הקרוי  קווים מנחים לבדיקת בקשות לאישור חריג בארנונה לשנת 2018  (להלן ייקרא : "מסמך הקווים המנחים"), מפורטים הקריטריונים והשיקולים שעל פיהם יבחנו שרי הפנים והאוצר את הבקשות לאישור חריג המובאות בפניהם.

30.	הסעיף הרלבנטי לענייננו במסמך הקווים המנחים הוא סעיף 1.6, שכותרתו :  העלאה שאינה מבוססת על תוכנית הבראה או התייעלות נכסים שאינם מגורים.  במסגרת סעיף זה נכתב במסמך הקווים המנחים כדלקמן :
"בקשה להעלאה חריגה אשר אינה מתבססת על תוכנית הבראה או התייעלות, לגבי נכסים שאינם למגורים, תיבחן בהתחשב בנימוקי הרשות המקומית לבקשה, בהתאם להתקיימות התנאים הבאים במצטבר ולבחינה פרטנית של כל מקרה לגופו :
1.	התעריף הקיים נמוך בהשוואה לתעריפים הנהוגים ברשויות סמוכות ו/או דומות.
2.	שיעור ההעלאה המירבי לא יעלה על 5% כולל שיעור העדכון
3.	מתן אישור שלא בהתאם לכללים האמורים בסעיפים קטנים 1-2 יישקל בחיוב במקרה בו התעריף הקיים נמוך באופן חריג בהשוואה לתעריפים הנהוגים ברשויות סמוכות ו/או דומות מבחינת מספר תושבים, רמה סוציו-אקונומית, השוואה גיאוגרפית או היבטים רלבנטיים אחרים (להלן – רשויות סמוכות ו/או דומות) וזאת בשים לב לסעיף ב' להחלטת ממשלה 3378 מיום 26.6.11 ובכפוף להקצאת מענק האיזון לשנת 2017. ובתנאי שלא יעלה על 7.5% כולל שעור העדכון"

31.	טענתה המרכזית של עיריית נתניה היא כי  תעריפי הארנונה שלה בסיווג 311 (משרדים שירותים ומסחר) לשטחים שמעל 1000 מ"ר,  ובסיווג 301 (עסק מסחרי ששטחו מעל 15,000 מ"ר) הינם תעריפים נמוכים באופן חריג בהשוואה לתעריפים הנהוגים ברשויות סמוכות ו/או דומות מן הבחינות הרלבנטיות שצויינו במסמך הקווים המנחים, וכי מסיבה זו יש לאשר לה העלאה של 7.5% לגבי שני הסיווגים הנ"ל.
(במאמר מוסגר יצויין, כי באם יסבור משרד הפנים כי אין לאשר העלאה בשיעור של 7.5% וכי יש להסתפק בהעלאה של 5%, זוהי החלטה שהעירייה תהיה מוכנה לקבל, ככל ששאר טיעוניה בענין זה יידחו).
32.	המסמך השני הוא מודל קבלת החלטות בדבר שינויים בתעריפי ארנונה ברשויות המקומיות לשנת 2018 (ייקרא להלן : "המודל").  כחלק מן המודל, נקבעו קבוצות השתייכות של הרשויות השונות. לגבי קביעת התעריף הרלבנטי להשוואה בסיווג משרדים שירותים ומסחר, קיימות  שתי קבוצות השתייכות :  האחת על פי אשכול פריפריאלי והשניה על פי אשכול סוציו אקונומי.  שילוב של השנים מוביל לקביעת התעריף שעל פיו בוחנים שרי הפנים והאוצר האם לאשר או לדחות בקשה להעלאה חריגה בארנונה לתעריף משרדים שירותים ומסחר.

33.	העירייה באמצעות חב' ארמה, ערכה חישוב המבוסס על עקרונות המודל אותו פרסם משרד הפנים, והגיעה לתוצאות חישוביות שונות מאלו אליהן הגיע המשרד ועל סמכן דחה את בקשת העירייה לאישור העלאה חריגה. 
(ר' חוות דעתה המקצועית של חב' ארמה מסומנת "יא")

34.	בהתבסס על נתוני החציון הקבוצתי (שמשקלו 50%), התעריף הנורמטיבי מקסימלי בקרב רשויות באשכול פריפריאליות זהה (שמשקלו 25%), והתעריף הנורמטיבי מקסימלי בקרב רשויות באשכול סוציו אקונומי זהה (שמשקלו 25%), הגיעה העירייה לציון סופי של
151.1 ₪ , בעוד שעל פי תוצאת המודל של משרד הפנים עומד הציון הסופי על  124.8 ₪.  מקור אפשרי לטעות נטענת זו בחישובי משרד הפנים את התעריף הסופי, הוא העובדה כי בשנת 2015 שינה הלמ"ס את הסיווג הפריפריאלי ביותר ממחצית הרשויות המקומיות בישראל, ולא כל חישובי המשרד הנוגעים לתעריף הנורמטיבי הביאו זאת בחשבון.

אם צודקת העירייה בחישוביה, הרי שהפער בין התעריף הסופי לבין התעריף הממוצע של עיריית נתניה עומד על 10 ₪ בלבד (כ- 7%), ולא על פער של 32% על פי חישובי משרד הפנים, ונראה כי הפער הזניח באופן יחסי יכול לאפשר ביתר קלות לשרי הפנים והאוצר להעתר לבקשת העירייה, על פי הנימוקים שיפורטו לעיל. 

35.	עיון ברשימת הרשויות המקומיות החולקות ביחד עם עיריית נתניה את אותו אשכול פריפריאלי, מראה כי מדובר  בהשוואה שאין לה בסיס של הגיון או סבירות.  מתוך למעלה מ- 70 רשויות מקומיות המצויות באותו אשכול פריפריאלי ולכן משפיעות זו על זו מבחינת התעריף הסופי הרלבנטי, רק 2 רשויות מקומיות ראויות, לדידה של עיריית נתניה, להשוואה, ואלו הן : אשדוד וחיפה, וגם בינן לבין העיר נתניה קיימים, כמובן, הבדלים משמעותיים, אלא שלגביהן לפחות קיים בסיס להשוואה.

36.	כל שאר הרשויות המקומיות באותו אשכול פריפריאלי הן רשויות קטנות, חלקן מועצות אזוריות, ישובים חקלאיים  וכיו"ב ישובים שתעריפי הארנונה הקבועים בהן לגבי משרדים שירותים ומסחר אינם דומים ואינם אמורים להיות דומים לאלו הקבועים בעיר נתניה, ולכן קביעת תעריף סופי רלבנטי על פי השוואה לרשויות אלו יש בה כדי להטות את אותו תעריף לכיוון בלתי סביר.

37.	די אם אזכיר את הרשויות הבאות המצויות ביחד עם העיר נתניה באותו אשכול פריפריאלי :  אבו גוש, אבן יהודה, אליכין, באר טוביה, בית אריה, ביתר עילית, ג'לג'וליה, גזר, גן יבנה, זמר, כפר ברא, כפר יונה, לב השרון, מודיעין עלית, מטה בנימין, מטה יהודה, נחל שורק, ערערה, צורן-קדימה, קדומים, קלנסווה, תל-מונד (הרשימה השלמה מצ"ב).

38.	גם אם כל הרשויות הנ"ל חולקות ביניהן את אותו מרחק מן המרכז (שכן מדובר באשכול פריפריאלי), הרי שאין הן חולקות מאפיינים דומים כלשהם, ולכן נדמה כי ביסוס התעריף הרלבנטי על תעריפי הארנונה למשרדים שירותים ומסחר ברשויות הנ"ל מוביל בהכרח להחלטות בלתי סבירות, כפי שאכן אירע במקרה סירובם של השרים לבקשתה של העיר נתניה.

39.	לא זו אף זו – גם באשכול הסוציו-אקונומי שאליו משתייכת העיר נתניה, מצויות ביחד איתה רשויות מקומיות שביניהן לבין העיר נתניה רב השוני והפער על הדמיון, ודי אם אזכיר את אלקנה, אפרתה, אשכול, באר יעקב, בני שמעון, הגליל העליון, הגליל התחתון, חוף אשקלון, לכיש, מבואות החרמון וכיו"ב.

40.	בהגינות אומר, כי מתוך רשימת הרשויות המקומיות החולקות את אותו אשכול סוציו אקונומי בו מצויה גם העיר נתניה, נראה כי הרשויות היחידות ברות ההשוואה הן חולון, חיפה, פתח-תקוה ורחובות, אולם הימצאותן של עוד כ- 70 רשויות מקומיות שגם תעריפי הארנונה שלהן באשכול זה נלקחות בחשבון, בהכרח מטה את ההשוואה וגורמת להחלטות בלתי סבירות כמו אלו שהתקבלו על ידי שרי הפנים והאוצר בהקשר לבקשתה של עיריית נתניה להעלאה חריגה של תעריפי המשרדים, שירותים ומסחר.

41.	עיריית נתניה מבינה הבן היטב את הצורך בקיומו של מודל שיהווה בסיס להשוואה, כמו גם את הצורך בקיומם של קווים מנחים שעל פיהם ישקלו שרי הפנים והאוצר ויחליטו האם לאשר את בקשותיהן של הרשויות השונות להעלאות חריגות.   אין ספק שיצירתם של מודל  ושל קווים מנחים היא יצירה מבורכת, שיש בה משום שקיפות, סדר ציבורי והגינות – כעת יכולה כל רשות מקומית לדעת מראש האם היא עומדת בקריטריונים שיאפשרו לה לבקש ולקבל העלאות חריגות בארנונה.

42.	יחד עם זאת, מבקשת עיריית נתניה להזכיר כי בכל מקרה בו רשות מינהלית מתבקשת לקבל החלטה, עליה לעשות זאת תוך התחשבות בנתונים הפרטניים של המקרה הספציפי שאליו היא מתייחסת, ושל הגוף שאליו היא מתייחסת.

43.	צו הארנונה של עיריית נתניה שונה מצווי ארנונה אחרים במספר מאפיינים, הבולט שבהם מתייחס לתעריפי הארנונה בסיווג משרדים שירותים ומסחר (311).

44.	צו הארנונה של עיריית נתניה בנוי בשיטת המדרגות הרגרסיביות, מה שאומר שבתי עסק שסיווגם משרדים שירותים ומסחר ושטחם קטן משלמים ארנונה בתעריף גבוה למ"ר, ותעריף זה הולך ופוחת ככל ששטח העסק גדל.
ההפרשים בין מדרגות השטח השונות הינם הפרשים ניכרים :  לצורך הדוגמא אציין כי בשטח של עד 15 מ"ר תעריף הארנונה הוא 316.98 ₪ לכל מ"ר, ואילו בשטח שבין 101 מ"ר עד 360 מ"ר תעריף הארנונה הוא 160 מ"ר לכל מטר נוסף, ובשטח של מעל 1000 מ"ר התעריף הוא 126.37 ₪ לכל מטר נוסף.
במצב עניינים זה, שבו קיימים הפרשים ניכרים בין התעריפים לשטחים קטנים לבין התעריפים לשטחים גדולים, התייחסות אל ממוצע אחיד בסיווג משרדים שירותים ומסחר עלול להביא לתוצאות בלתי סבירות, שכן קיימת שונות בין התעריף הנוהג לגבי שטחים קטנים לבין התעריף הנוהג לגבי שטחים גדולים. 
בעיר נתניה התעריף בסיווג משרדים שירותים ומסחר לשטחים קטנים הינו גבוה (אם כי הופחת מעט בשנת 2016),  בעוד שהתעריף באותו סיווג (משרדים שירותים ומסחר) לשטחים גדולים הינו נמוך ולכן מתבקשת העלאתו.

45.	מבדיקה שנערכה על ידנו ברשויות מקומיות אחרות שיש להן נקודות דמיון לעיר נתניה, בגודל, במיקום ובמצב סוציו אקונומי, עולה כי בחלק ניכר מן הרשויות המקומיות ברות ההשוואה קיימים תעריפים אחידים לכל גדלי העסקים, וגם במקומות בהם קיימות מדרגות, הן הרבה פחות חדות מאשר בנתניה. מכאן עולה שעריכת חישוב של ממוצע ברשויות מקומיות אחרות אינו מוביל לתוצאה בלתי הגיונית, כפי שקרה בעת עריכת חישוב של ממוצע בעיר נתניה, בה ההפרשים בין התעריפים בגדלי השטח השונים הם כה משמעותיים.

46.	חשוב לציין, כי גם אם תהיה עיריית נתניה מעוניינת בשינוי שיטת המדרגות המבדילה אותה מרשויות אחרות וגורמת לה לחישוב בלתי סביר של ממוצע, לא תוכל לעשות זאת במצב הדברים החקיקתי הנוהג כיום, שכן גם שרי הפנים והאוצר אינם מוסמכים לאשר שינוי בשיטת החישוב, ולכך ר' את דברי בית המשפט העליון ב-  עע"מ 8635/05 עיריית יבנה נ' רונית ארנפרוינד כהן  :

"...משנקבעה שיטת החישוב, אין הרשות רשאית לשנותה בשנה שלאחר מכן לפי תקנה 2(ב) לתקנות...החלטת המערערת לשנות את שיטת חישוב השטחים לצורך חיוב בארנונה ולהוסיף לחישוב את שטח המרתפים, נוגדת את ההגבלה שבתקנה 2(ב)...לכן בענייננו מדובר בשינוי אסור של שיטת החישוב שדינו להתבטל."

47.	בהשוואה שנערכה על ידי חב' ארמה,  של תעריפי ארנונה לעסקים גדולים בין העיר נתניה לרשויות מקומיות דומות לה מתוך צווי הארנונה העדכניים שלהן, עולה תוצאה ברורה למדי, לפיה תעריפי הארנונה של עיריית נתניה בסיוג משרדים שירותים ומסחר לשטחים שבין 1000 מ"ר ל- 15,000 מ"ר ומעל ל- 15,000 מ"ר, נמוכים מתעריפי הרשויות האחרות : חולון, רמת-גן, ראשון לציון, פתח תקוה, באר שבע, אשקלון ואשדוד, וכן נמוך מן התעריף הממוצע של כל הרשויות שנזכרו לעיל.
ר' הטבלה המפורטת בעמ' 6 לחוות הדעת של חב' ארמה. 

48.	בהשוואה נוספת שנערכה על ידי חב' ארמה, של התעריף הקובע על פי מודל משרד הפנים לאותן הרשויות המקומיות הדומות לנתניה, עולה כי התעריף הממוצע למשרדים שירותים ומסחר בנתניה הוא הנמוך ביותר מכל הרשויות שהושוו למעט אשדוד. בטבלה הזו, המפורטת בעמ' 5 לחוות הדעת של חב' ארמה, ניתן לראות כי תעריף הארנונה הממוצע למשרדים שירותים ומסחר בעיריית נתניה (161.47 ₪) הוא הנמוך ביותר מכל הרשויות שנבדקו למעט אשדוד (רמת-גן  -  287.12 ₪,  פתח תקוה  -  254.10 ₪, באר שבע  -  238.85 ₪ ,  ראשון לציון  -  229.87 ₪ ,  אשקלון  -  210.45 ₪,  חולון  -  202.01 ₪ ).
עוד ניתן לראות באותה טבלה כי התעריף הסופי המחושב על פי עקרונות מודל משרד הפנים  של עיריית נתניה (151.08 ₪)  נמוך מן התעריף הממוצע המחושב על פי אותם עקרונות  (174.32 ₪).
נתון נוסף העולה מן הטבלה בעמ' 5 הנ"ל, הוא כי תעריף הארנונה הממוצע למגורים בעיר נתניה (58.25 ₪) הוא הגבוה מכל תעריפי הארנונה למגורים ברשויות המקומיות שנלקחו בחשבון למעט פתח תקוה, וכי קיימת הצדקה להפחיתו ובכך לתקן לפחות חלק מן העיוות ההיסטורי הקיים בתעריפי הארנונה למגורים באזור 1 בעיר נתניה.

49.	דומה שהדרך הטובה ביותר להמחיש את הנטען בטבלאות ובמספרים, היא באמצעות דוגמא חיה : תחת סיווג 301 – עסק מסחרי ששטחו מעל 15,000 מ"ר, מצויים בעיר נתניה 3 עסקים בלבד, אחד מהם הוא חנות איקיאה שמקום מושבה באזור התעסוקה הדרומי ספיר.

50.	תעריף הארנונה למ"ר המוטל על חנות איקיאה ששטחה, כאמור, מעל 15,000 מ"ר, הוא 75.96 ₪ נכון לשנת 2018.  לחברת איקיאה עוד שני סניפים ברחבי הארץ, האחד בראשון-לציון והשני בקרית-אתא. ובעוד שבנתניה משלמת חב' איקיאה ארנונה בשיעור של    75.96 ₪ למ"ר, הרי שבקרית אתא משלמת חב' איקיאה תעריף של 176 ₪ למ"ר ובראשון-לציון תעריף של 278 ₪ למ"ר.

51.	כשאלו הם הפערים בין תעריפי הארנונה המוטלים על אותו סוג של עסק ובערך באותו הגודל, לא ניתן להסביר את סירובם של השרים לאשר את ההעלאה החריגה בכך שבאופן ממוצע תעריף הארנונה העסקי בנתניה הוא גבוה. איננו מצויים באקדמיה בחוג לסטטיסטיקה, שם ככל הנראה יסבירו לנו הסברים מלומדים מדוע זהו הממוצע הנכון. כאשר עוסקים בממוצעים, יש להישמר מלהגיע לתוצאות בלתי סבירות, וזה מה שקרה במקרה של החלטת השרים בענייננו – הממוצע אולי גבוה דיו, אלא שהתעריף למשרדים שירותים ומסחר ששטחם מעל  1000 מ"ר ובוודאי אלו ששטחם מעל 15,000 מ"ר הוא נמוך ביותר והדרך לתקן המעוות היא באמצעות העלאתו. 

52.	ודוק  :  גם אם תאושר לעיריית נתניה העלאה של 7.5% לתעריף הארנונה לעסקים ששטחם מעל 15,000 מ"ר, עדיין ישלם סניף איקיאה בנתניה תעריף ארנונה נמוך בעשרות אחוזים מזה המשולם על ידי אחיו הסניפים בראשון-לציון ובקרית-אתא.  ובכל זאת מדובר בתזוזה איטית שתכליתה תיקון עיוותים.

סיכומם של דברים

53.	הבקשה לאישור חריג  שהגישה עיריית נתניה לשרי הפנים והאוצר הינה בקשה שכל תכליתה תיקון עיוותים היסטוריים הקיימים בצו הארנונה העירוני של עיריית נתניה, ממש כפי שהם קיימים בצווי ארנונה אחרים.

54.	שני עיוותים מרכזיים ביקשה העירייה לתקן בבקשה לאישור חריג שהוגשה על ידה : 
*	פעימה שניה של הפחתה בתעריף הארנונה למגורים באזור 1 (סיווג 212), לאחר שפעימה ראשונה של הפחתה שכזו כבר בוצעה לאחר אישור השרים בצו הארנונה של שנת 2016, 
*	פעימה שניה של העלאה בתעריפי הארנונה לסיווג משרדים שירותים ומסחר בשטח של 1000 מ"ר עד 15,000 מ"ר וכן לסיווג עסקים ששטחם מעל 15,000 מ"ר, זאת מאחר ובסיווגים אלו תעריפי נתניה נמוכים יחסית לרשויות מקומיות דומות. גם הפעימה הראשונה להעלאה זו כבר בוצעה לאחר אישור השרים בצו הארנונה של שנת 2016.

55.	לא זו אף זו – העירייה קשרה במכוון בין שני העיוותים שתיקונם התבקש, וביקשה משרי הפנים והאוצר לאשר את שתי הבקשות במשולב, ולא רק אחת מהן, וזאת מתוך כוונה לאזן חלק מן החסר שייגרם בתקציב העירייה מהפחתת תעריף המגורים הגבוה.
בתשובת השרים סורבה בקשת העירייה להעלאה חריגה של תעריפי הארנונה בסיווג משרדים שירותים ומסחר לשטחים גדולים, וזאת משני נימוקים : הנימוק הראשון – שיעור ההעלאה שהתבקשה הינו מעבר למיגבלת שיעור ההעלאה המקסימלית שנקבעה בקווים המנחים,  והנימוק השני  -  התעריפים בהשוואה לרשויות סמוכות ו/או דומות על פי המודל להשוואת תעריפים הינם גבוהים, ולכן אין הצדקה להעלאתם.

56.	בחישוב שערכה חב' ארמה עבור העירייה עולה כי גם על פי הכללים שנקבעו במודל משרד הפנים, אין הפער בין התעריף הממוצע של נתניה לבין התעריף הסופי של המודל גדול כפי שסבר משרד הפנים. משרד הפנים סבר כי התעריף הממוצע של נתניה גבוה מן התעריף הסופי על פי המודל ב- 32%, ולכן אין שום אפשרות לאשר  בקשה לתוספת על תעריף זה, ואילו על פי חישובי חב' ארמה עולה כי התעריף הממוצע של נתניה גבוה מן התעריף הסופי על פי המודל ב- 7% בלבד, ולטענתנו מדובר בפער שניתן להתגבר עליו.

57.	בנוסף – העירייה טענה ואף הסבירה באריכות מדוע לטעמה קבוצות הייחוס שאליהן מושווית העיר נתניה על פי מודל משרד הפנים אינן הקבוצות המתאימות. מעצם השיוך של רשויות שאינן דומות כלל לעיר נתניה לקבוצת הייחוס במשוואה, נוצר עיוות בתוצאה המתקבלת מערבוב נתוני רשויות מקומיות שאין ביניהן כל דמיון ניהולי, תקציבי, גיאוגרפי או אחר.

58.	כשמרפים לרגע מחוקי המודל, ועורכים השוואות בין תעריפי הארנונה של עיריית נתניה לתעריפי הארנונה של רשויות מקומיות הדומות לה במאפייניהן, ברור ביותר כי תעריפי הארנונה של משרדים שירותים ומסחר בשטחים גדולים בנתניה נמוכים מתעריפים אלו ברשויות האחרות, וכי יש לאפשר את העלאתם.
כך גם ברור, כי תעריפי הארנונה באזור 1 של מגורים בעיר נתניה גבוהים יחסית לאותן רשויות מקומיות שיש להן מאפיינים דומים, ויש להפחיתם.

59.	לאור כל האמור מתבקש בית משפט נכבד זה להוציא צו על תנאי כמבוקש בראשית העתירה, ולאחר שמיעת המשיבים להפכו לצו מוחלט.

60.	כמו כן מתבקש בית המשפט הנכבד להשית על המשיבים את הוצאות העותרת ושכר טירחת עורך דינה.

61.	לעתירה זו מצ"ב תצהירה של הגב' מיכל אבידן, סגנית מנהל אגף הכנסות העירייה, המהווה חלק בלתי נפרד הימנה.

       עו"ד רומית סמסון
           ב"כ העותרת